Iz Rasadnika.fyi: Luka Kladarić: Rad od doma nije za svih, ali ga moramo imati kao mogućnost
![Iz Rasadnika.fyi: Luka Kladarić: Rad od doma nije za svih, ali ga moramo imati kao mogućnost](/var/plain_site/storage/images/magazin/teme/iz-rasadnika.fyi-luka-kladaric-rad-od-doma-nije-za-svih-ali-ga-moramo-imati-kao-mogucnost/223271-1-cro-HR/Iz-Rasadnika.fyi-Luka-Kladaric-Rad-od-doma-nije-za-svih-ali-ga-moramo-imati-kao-mogucnost_article_full.png)
U sklopu “OK knjižnica, OK zajednica” Luka Kladarić odlučio je razmrsiti koncept rada od doma u namjeri da pokaže kako je riječ o integralnom dijelu naše budućnosti rada.
Rad od doma nije za svakoga i to je sasvim u redu.
To je ključna poruka Luke Kladarića, zadnjeg u nizu predavača s vizijom budućnosti u sklopu programskog ciklusa OK knjižnica, OK zajednica. Poruka je odaslana u sklopu virtualnog predavanja “Remote” rad – prije i nakon pandemije koje se odlučilo pozabaviti radom od doma, pojma s kojim smo se imali prilike upoznati zadnjih godinu dana. Za Luku je to nesretan splet okolnosti; rad od doma zaslužio je sretniji kontekst za upoznati se sa svojim zaposlenicima:
U prošloj godini mnogu su se prvi put susreli s takvim radom i nije im bilo na kraju pameti da će svoj posao morati raditi od doma. Kada je nešto nametnuto, to ne odgovora nikome i nemam namjeru govoriti bilo kome da to nije tako.
S obzirom na to kako je rad od doma za mnoge krenuo kao utrka na 3000 m sa zaprekama u kojoj smo trčali do prvog pada u vodu, potrebno je razjasniti što uistinu znači raditi od doma. Krenimo od izazova s kojima se zadnjih nekoliko mjeseci zbližili:
Primaran problem je neadekvatan prostor za raditi. U pandemiji svi rade od doma te je u pravilu uvijek dolazilo do sljedećeg problema: ja imam sastanak, žena ima sastanak, a kćer nam ima školu. Što onda napraviti? Imao sam sastanke s ljudima iz hodnika, predvorja, liftova itd. Postoji i problem balansa između profesionalnog i privatnog života; ljudi su navikli OTIĆI na posao. U situaciji kad nam je nametnut rad od doma to nam se vrlo lako može ispremještati te tako dolazimo u situacije da samo radimo cijelo vrijeme, a ne odrađujemo posao koji se očekuje od nas. To je problem koji je zadesio mnoge. Vrijedi još spomenuti lošu infrastrukturu. Oprema nije samo pitanje nas već i naših kolega. Kada se nađete na sastanku gdje većina ima loš audiovizualni setup, posao postati izuzetno težak.
ZOOM predavanje Luke Kladarića “Remote” rad – prije i nakon pandemije možete u cijelosti pogledati ovdje.
U školama bi poslije sličnih sinteza profesorica prozivala te tražila potvrdu u učeničkom iskustvom. Luka je svjestan u kojoj je mjeri pandemija utjecala na koncept rada od doma te razumije nastale frustracije. Uostalom, i sami zasigurno poznajemo nekolicinu ljudi koji su s zadovoljno prihvatili mogućnost rada od doma, samo da bi se razočarali jer nisu prethodno razmišljali što to točno znači:
I prije pandemije su postojali ljudi koju su pokušavali raditi od doma, ali koji se u tome nisu uspjeli naći. Znao sam izrazito dobre radnike koji su si morali priznati kako to nije za njih; patio im je privatni život te su se morali vratiti na tradicionalni način rada. Ljudi ne smiju to smatrati neuspjehom.
Ipak, postoji nešto privlačno u sintagmi rada od doma, i svjestan je toga bio Luka dok raspletao koncept rada od doma. Unatoč tome što su nam izazovi bili bliži, moramo znati kako su nam bili bliži zbog toga što smo nenadano bačeni u taj koncept. Stoga je izrazito bitno da kada se sljedeći put nađemo u radu od doma, posložimo sljedeće komponente:
1. Radni prostor
Svi su u protekloj godini osjetili na svojoj koži činjenicu da to što ne postoji ured, ne znači kako ne treba postojati radni prostor. Radni stol ne može biti u kuhinji, on mora biti u prostoriji koja za vas predstavlja radni prostor. To je prostor u kojem radimo i iz kojeg ne mičemo svoj kompjuter. Time olakšavamo i drugim ukućanima da razumiju kako smo na poslu te da nas ne smiju ometati. Ujedno, pomaže nam da se ufuramo posao; ja kad uđem u ured, ja idem raditi i kad zaključim da sam dosta radio, posao me ne prati po cijelom stanu. Kad mi je naporan dan, ja odem i odmorim se bez da me mrko gleda laptop. Znam ljude koji imaju ured u istoj zgradi u kojoj žive; to je isto rad od doma. Znam i ljude koji rentaju stan preko puta svog za rad od doma; to je isto rad od doma.
2. Oprema
Užasno je bitno da imate solidnu opremu za rad. Morate imati dobar stol, dobar ekran ili dva te najbolji webcam i mikrofon koji imaju na tržištu.. Ujedno, bitno je da vas vaši kolege dobro čuju. Ako planirate biti profesionalac od doma, onda je i vaša odgovornost da se opremite za takav posao. I da – ako vas poslodavac šalje doma, obavezno ga pitajte da vam pomogne u opremanju vaše radne površine.
3. Komunikacija
Ona je broj jedan. Kada ljudi nisu u uredu, izostaje spontana, neverbalna te neformalna komunikacija i potrebno je kroz alate i tekstualnu komunikaciju nanovo izgraditi te interakcije. Neki jednostavno neće htjeti sudjelovati, ali i s njima se da stvoriti zdrava kultura. Potrebno je uložiti vrijeme u to da budemo dostupni, odgovorni i vidljivi.
Ako u tome uspijemo, naći ćemo se na korak do uživljavanja u rad od doma te uživanja u njegovim beneficijama. Nema više putovanja do radnog mjesta, potencijalno loše kuhinje, stajanja pod kišobranom… Međutim, važno je zapitati se zašto o tome toliko tupimo? Stvar je vrlo jednostavna. Rad od doma predstavlja jednu od budućnosti rada kakvog poznajemo. Za mnoge je ona već počela, a za druge će možda tek početi. Luka je jedan od onih koji je koncept dugo gurao i koja ga nastavlja gurati, vjerujući da se u njemu skrivaju poneki važni odgovori:
Nitko ne kaže da remote biti za sve, niti da bi trebale masovno trebale napustiti urede. Ipak, firme koje su spremne za remote rad, su bolje pozicionirane za izazove budućnosti. Postoji hrpa poslova koji su samo prenošenje ili obrada informacija što ne zahtjeva kompleksnu opremu ili ne znam kakvu informatičku opremu. Firme koje takve poslove ustroje da određeni ljudi mogu dio svojeg rada odraditi van ureda bit će bolje pozicionirane za nadolazeće izazove. Najveći među je globalno zatopljenje koji će sve više i više otežavati dolazak na posao. Ujedno, firme će se morati prilagoditi generacijama ljudi s bogatim radnim iskustvom, ali bez dana provedenog uredima.
I tu se nalazi ključno, završno pitanje ovoga teksta – kada će firme početi raditi zaokret prema radu od doma?
Moja projekcija je da će neke firme pozvati ljude natrag u urede kao Apple. Neke firme nikad više neće imati urede; imali smo prilike vidjeti veće firme s uredima koje su tijekom pandemije shvatile kako im uredi neće nedostajati te su ih otkazali. Siguran sam kako se dobar dio tih firmi nikad neće okrenuti iza sebe. Većina firmi će se naći između tih dvaju ekstrema s politikom da se može raditi od doma, ali da se ipak s vremena na vrijeme dođe u ured. Osim toga, ljudi će inzistirati na tome; postoji klasa ljudi koja više nikad neće htjeti otići u ured. Jednostavno postoji hrpa ljudi koja se preporodila i koja se više ne vidi u uredima. Oni su otkazali svoje male životne prostore koji su im oduzimali četvrtinu plaću te su radije uzeli rančeve.
Pišući, a citirajući ovaj tekst od doma, mogu samo reći kako nisam kupio ranč, ali kako je rad od doma alternativa koja će mnogima značiti kao ranč.
Luka Kladarić je kompjuteraš, programer, sistemaš i računalni arhitekt. Opetovani suosnivač zasad ne pretjerano uspješnih startupa i redoviti predavač na konferencijama. Nekad poslodavac, nekad zaposlenik, ali uvijek veliki fan i zagovornik remote rada, s 15 godina iskustva s tim fenomenom s kojim su se mnogi širom svijeta naglo i nenadano susreli tek prošle godine.
Programski ciklus imena “OK knjižnica, OK zajednica” Gradske knjižnice Rijeka u kojem OK simbolizira pojam “otporne knjižnice” posvećen je osnaživanju zajednice i pojedinca u kontekstu izazova suvremenosti i budućnosti na najrazličitijim područjima života – psihološkom zdravlju, urbanističkom razvoju, tehnološkim revolucijama… Sadržaji programa usmjereni su prema novome, progresivnom i budućnosti s ciljem učenja, inspiriranja i usmjeravanja prema konkretnim akcijama. Financijsku podršku projektu “Otporna knjižnica za kvalitetniju zajednicu” koji je dio obilježavanja 2021. kao Godine čitanja pružilo je Ministarstvo kulture i medija Republike Hrvatske i Veleposlanstvo SAD-a u Zagrebu kroz program American Cornera.