OK knjižnica, OK zajednica: Predavanje i razgovor s Alenom Jugovićem o budućoj snazi riječke luke i aktualnoj logističkoj krizi
![OK knjižnica, OK zajednica: Predavanje i razgovor s Alenom Jugovićem o budućoj snazi riječke luke i aktualnoj logističkoj krizi](/var/plain_site/storage/images/magazin/najave/ok-knjiznica-ok-zajednica-predavanje-i-razgovor-s-alenom-jugovicem-o-buducoj-snazi-rijecke-luke-i-aktualnoj-logistickoj-krizi/234731-1-cro-HR/OK-knjiznica-OK-zajednica-Predavanje-i-razgovor-s-Alenom-Jugovicem-o-buducoj-snazi-rijecke-luke-i-aktualnoj-logistickoj-krizi_article_full.png)
Tema otpornosti zajednice poput riječke nema smisla bez govora o luci, pomorstvu i transportu pa nam zato na gostovanje u knjižnicu stiže zanimljiv sugovornik.
U četvrtak 2. 12. u 18 sati u Ogranku Trsat Gradske knjižnice Rijeka u sklopu ciklusa OK knjižnica, OK zajednica gostuje prof. dr. sc. Alen Jugović, dekan Pomorskog fakulteta u Rijeci, s kojim ćemo razgovarati o temi Zagrebačke obale kao ključu budućnosti riječke lučke snage unutar koje ćemo se dotaknuti i pomorsko-logističke krize koja trenutno pogađa svijet. Naravno, naše glavno pitanje je kako postati otpornijima na takve situacije. Uz to razgovarat ćemo i o razvoju marine Porto Baroš te razvoju nautičkog i kruzing turizma u Rijeci koji postaju ozbiljna osnova života grada.
Rezervacija mjesta na programu je obvezna te je potrebno izvršiti rezervaciju na mail prijave.programi@gkri.hr.
Alen Jugović rođen je 23.02.1976. godine u Rijeci. Diplomirao je 1999. godine na Pomorskom fakultetu Sveučilišta u Rijeci i stekao zvanje dipl. ing. tehnologije pomorskog prometa. Na Ekonomskom fakultetu u Rijeci 2005. godine obranio je znanstveni magistarski rad i stekao stupanj magistra ekonomskih znanosti. U periodu od 2003. pa do 2005. godine na University of the Adriatic-Ionian Basin u Trstu završio je i stručni magisterij "Economics for Suistainable Transport Development". Doktorsku disertaciju pod naslovom „Racionalizacija upravljanja županijskim morskim lukama u Republici Hrvatskoj“ obranio je 09.12.2008. godine i stekao stupanj doktora znanosti.
Na Pomorskom fakultetu Sveučilišta u Rijeci 2000. godine zasnovao je radni odnos u svojstvu znanstvenog novaka na znanstvenoistraživačkom projektu Ministarstva znanosti i tehnologije RH. Nakon izbora u zvanje docenta 2009. godine na Pomorskom fakultetu Sveučilišta u Rijeci na Zavodu za logistiku i menadžment u pomorstvu i prometu postao je nositelj sljedećih kolegija: Ekonomika luka i brodarstva, Ekonomika poduzetništva, Lučko poslovanje te Ekonomika i organizacija pomorskoputničkog prometa. Na poslijediplomskom studiju nositelj je kolegija Menadžment malih i srednjih poduzeća u pomorstvu i prometu te Lučki sustavi. Član je uredništva znanstvenog časopisa Pomorstvo te je bio i još član brojnih Povjerenstva na fakultetu i Sveučilištu. Kao vanjski profesor od 2009. godine nositelj je kolegija Lučko poslovanje i Lučki sustavi na Pomorskom fakultetu Sveučilišta u Splitu, a od 2012. godine gostujući je profesor i na specijalističkom studiju "Financiranje trgovačkih društava na tržištu kapitala" Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci. Na doktorskom studiju Ekonomskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci od 2017. je i sunositelj kolegija Globalna logistika, a od 2018. godine je i sunositelj kolegija Ekonomika brodarstva na Odjelu za pomorstvo Sveučilišta u Zadru. Od 2010. do 2012. godine bio je i voditelj međusveučilišnog doktorskog studija Pomorskog fakulteta u Rijeci i suradnih ustanova. U studenom 2018. godine izabran je u redovnog profesora na Pomorskom fakultetu Sveučilišta u Rijeci. Dok je 2012. godine bio izabran i za prodekana za poslovne odnose istoimenog fakulteta koju dužnost je obnašao do 2015. godine kada je izabran u Dekana, a koju dužnost obnaša i danas.
Od početka zasnivanja radnog odnosa na Pomorskom fakultetu Sveučilišta u Rijeci sudjelovao je na preko šezdeset stručnih i pet znanstvenih projekata vezanih uz logističke operacije, organiziranje, tehnološke procese i upravljanje morskim lukama, pomorskim organizacijama i brodovima. Od stručnih projekata najznačajniji su “Strategija obalnog linisjkog prometa RH”,„Nacionalni plan razvoja luka otvorenih za javni promet od županijskog značaja“, „Desetogodišnji plan razvoja hrvatskog lučkog sustava 2001.-2011.“, „Studija održivog razvoja cruising turizma u RH“ te „Prostorna i prometno integralna studija PGŽ i grada Rijeke“. Sudjelovao je na pet znanstveno-istraživačkih projekata. Od čega četiri projekta Ministarstva znanosti i športa i jednog sveučilišnog projekta.
Osim hrvatskih znanstvenih projekata kao suradnik i istraživač bio je angažiran i na šest europskih projekata od čega je na jednom „Developing of Motorways of Sea system in Adriatic region - AdriaticMoS“, IPA Jadranska prekogranična suradnja bio i voditelj. Sada je i suradnik na 2 europska projekta.
Objavio je samostalno ili u koautorstvu oko 70-tak znanstvenih radova iz područja ekonomije, logistike, organizacije i upravljanja lukama i brodarskim poduzećima te učestvovao na većem broju domaćih i međunarodnih savjetovanja i skupova. Autor je jednog Sveučilišnog udžbenika te koautor 3 sveučilišna udžbenika. Ujedno je kao koautor objavio i 1 znanstvenu monografiju. Član je: 1) Hrvatskog društva ekonomista (HDE), 2) Međunarodnog društava pomorskih ekonomista (IAME), 3) Komore inženjera tehnologije prometa i transporta, 3) Hrvatskog znanstvenog društva za promet (HZDP) i 4) Znanstvenog vijeća za pomorstvo –Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti.
Aktivno govori engleski i talijanski jezik, te se izvrsno služi računalom. Oženjen je i otac dvoje djece.
Programski ciklus imena “OK knjižnica, OK zajednica” u kojem OK simbolizira pojam “otporne knjižnice” posvećen je osnaživanju zajednice i pojedinca u kontekstu izazova suvremenosti i budućnosti na najrazličitijim područjima života - psihološkom zdravlju, urbanističkom razvoju, tehnološkim revolucijama… Sadržaji programa usmjereni su prema novome, progresivnom i budućnosti s ciljem učenja, inspiriranja i usmjeravanja prema konkretnim akcijama. Financijsku podršku projektu “Otporna knjižnica za kvalitetniju zajednicu” koji je dio obilježavanja 2021. kao Godine čitanja pružilo je Ministarstvo kulture i medija Republike Hrvatske i Veleposlanstvo SAD-a u Zagrebu kroz program American Cornera.