![Mali glagoljaši na Korzu ispisuju imena na glagoljici](/var/plain_site/storage/images/magazin/najave/mali-glagoljasi-na-korzu-ispisuju-imena-na-glagoljici/43604-3-cro-HR/Mali-glagoljasi-na-Korzu-ispisuju-imena-na-glagoljici_article_full.png)
Zanima li vas kako se zovete na glagoljici?
U ponedjeljak, 9. rujna 2013. povodom obilježavanja Međunarodnog dana pismenosti, polaznici naše Male škole glagoljice upitat će sugrađane: „Zanima li vas kako se zovete na glagoljici?“. Tom će prigodom mali glagoljaši svima zainteresiranima, ispred Narodne čitaonice na Korzu, u vremenu između 18 i 19 sati, imena ispisivati glagoljicom na prigodnim karticama koje će ostajati u trajnom vlasništvu svima koji požele saznati „svoje ime na glagoljici“.
Ujedno će to biti informacija roditeljima i djeci koja žele postati malim glagoljašima da Mala škola glagoljice u drugoj polovici rujna u Dječjem odjelu Stribor nastavlja s učenjem kroz igru.
Video: Mali glagoljaš otkriva tajne pisma
Međunarodni dan pismenosti (International Literacy Day) UNESCO-ova je inicijativa, čiji je cilj svake godine podsjetiti međunarodnu zajednicu na status pismenosti i obrazovanja odraslih na globalnoj razini. Pismenost je ljudsko pravo, implicitno sadržano u pravu na obrazovanje. Ono je prepoznato kao pravo u nizu međunarodnih konvencija te uključeno u tekstove ključnih međunarodnih deklaracija.
Općom deklaracijom o ljudskim pravima iz 1948. godine priznato je pravo na obrazovanje, a time i pravo na pismenost. Dvije su, međutim, deklaracije otišle još dalje tako je u Deklaraciji iz Persepolisa (1975.) rečeno: Pismenost nije sama sebi svrha. Ona je temeljno ljudsko pravo, a Hamburška deklaracija (1997.) naglašava kako je pismenost, koja u širem smislu obuhvaća znanje i vještine koje su potrebne svima u svijetu brzih promjena, osnovno (...) ljudsko pravo.
Pismenost je prepoznata ne samo kao pravo po sebi, nego i kao mehanizam za ostvarivanje drugih ljudskih prava. No ona sa sobom nosi i brojne druge prednosti: donosi korist pojedincu, utječući na njegovo samopouzdanje, osnažujući ga za individualnu i kolektivnu akciju, oslobađajući njegovu kreativnost i osposobljavajući ga za kritičku refleksiju stvarnosti. Također, političke i kulturne koristi te koristi u područjima poput obrazovanja, očuvanja zdravlja, reprodukcije i ravnopravnosti spolova vezane su za podizanje razine pismenosti, a određena je i veza između pismenosti i ekonomskog rasta.